KTO	17. august 2001
Sekretariatet	JH
	J.nr.:7.01.01-08

Vedr.:	 Teknisk notat om udgifterne for udvalgte krav til OK-02 mv.

1.	Indledning

Som led i forberedelserne af OK-02 har sekretariatet udarbejdet dette tekniske notat om udgifterne for udvalgte krav til OK-02 mv.

Der skal knyttes to generelle bemærkninger til beregningerne af udvalgte OK-krav:

a.	Et begrænset statistikmateriale nødvendiggør en række skøn ved beregningen af merudgifterne ved gennemførelse af udvalgte OK-krav til OK-02. Merudgifterne må derfor tages med en del forbehold.

b.	De udvalgte OK-krav i udgiftsoversigten nedenfor er præciseret i noterne. Præciseringerne og de dertil knyttede beregningsforudsætninger er afgørende for skønnene over udgifterne.

Det skal desuden bemærkes, at udvælgelsen af OK-krav i dette notat ikke er udtryk for en politisk stillingtagen til de OK-krav, der er relevante at rejse ved OK-02. Udvælgelsen er inspireret af KTO’s diskussionsoplæg vedrørende OK-02, der også fremtræder som et teknisk oplæg.
  
I notatet er tillige kort gennemgået udgifternes fordeling ved OK-99 samt den aktuelle og forventede samlede lønudvikling.

2.	Udgiftsoversigt for udvalgte krav til OK-02 for (amts)kommuner.

Det skal understreges, at der er tale om beregningsmæssige skøn over merudgifter, hvor alle beregninger er afrundet til .,.0 eller .,.5.

For næsten alle de udvalgte krav til OK-02 vil der være forskelle i merudgiften for (amts)kommuner og staten. De dyreste krav for (amts)kommunerne i forhold til staten er formentlig: pensionsordninger for grupper uden pensionsordninger,  pensionsindbetaling samt krav der navnlig forbedrer kvinders ansættelsesvilkår. 

Udgiftsoversigt for udvalgte krav til OK-02 for (amts)kommuner.

% af lønsum	
 (Amts)kommuner	
Pensionsudbygning med 1,2% for udbyggede ordninger, 1)	
	0,60	

Pensionsudbygning med 1,2% for uudbyggede ordninger, 2)	

	0,05	

Pensionsindbetaling for særydelser, 3)	
0,40	

Forbedringer i tjenestemandspensionen, 4)	
	(15% har tj. ansættelse)	

Pensionsindbetaling under børnepasningsorlov, 5)	
	0,10	

1 feriefridag, 6)	
0,40	
Fuld løn ved yderligere 14 ugers barselsorlov til faderen eller moderen, 7)
	
0,25	

1% i ekstra pensionsbidrag til alle over 50 år, 8)	
0,20	

1 ekstra ferieuge til alle over 60 år, 9)	
	0,10	

Tillæg til TR, 10)	
”se note”	

1 uges faglig kompetenceudvikling for TR, 11)	
	0,10	

Generel bemærkning:
Det fælleskommunale Løndatakontors (FLD’s) overenskomststatistik 1999 er primært anvendt som grundlag for beregningerne på det (amts)kommunale område.

Noter til udgiftsoversigten:

Note 1.

Det forudsættes, at alle forsikringsbaserede pensionsordninger på 12% og derover udbygges med 1,2%. 

Note 2.

Det forudsættes, at de forsikringsbaserede ordninger, der pt. er på 2,4%, udbygges med 1,2%. Gruppen omfatter de personer, der blev påbegyndt en pensionsordning for ved OK-99, dvs. personer med mindst 1 års anciennitet, over 21 år og mindst 10 timers ugentlig beskæftigelse. De seneste opgørelser fra FLD over indbetalte pensionsbidrag for denne gruppe tyder på en merudgift i nærheden af 0,05%.  

Note 3.
Det forudsættes, at alle særlige ydelser (overarbejdsbetaling, arbejdsbestemte tillæg og andre ulempebetalinger mv.), gøres pensionsgivende med 10,25%, som  er  et gns. af  de aktuelle pensionsbidragsprocenter, (hvori tjenestemænd indgå med en bidragsprocent på 15).  Merudgiften kan herefter beregnes til 0,43%. Hvis det forudsættes, at alene de lønafhængige særydelser (overarbejde mv.) gøres pensionsgivende, og det kun omfatter personer med forsikringsbaserede ordninger, blev det ved OK-99 beregnet, at merudgiften ville udgøre ca. 0,2%.

Det bemærkes, at der ikke er regnet på generelt at gøre tillæg pensionsgivende. Det skyldes, dels at  statistikoplysninger om hvilke tillæg, der allerede er pensionsgivende, er sparsomme, dels at tillæg under ny løn må forventes at blive pensionsgivende i større omfang end hidtil.

Note 4.
Kravene til forbedring af tjenestemandspensionen er ikke specificeret. Der er i stedet for angivet hvor mange tjenestemænd, der forholdsmæssigt er ansat.

Note 5.
Det er skønnet, at 43% af samtlige lønmodtagere på børnepasningsorlov er (amts)kommunalt ansatte. Det vil sige, at ca. 8.000 (amts)kommunalt ansatte skønnes at være på orlov. En gennemsnitlig pensionsprocent på 10,25% er anvendt ved beregning af merudgiften, der udgør 0,11%.

Note 6.
Udgifterne ved 1 feriefridag blev ved OK-02 beregnet til 0,40%, dog blev den 3. feriefridag fastsat til 0,20% med henvisning til en øget fleksibilitet pga. ændringer i arbejdstidsbestemmelserne. 

Note 7.
Merudgiften er beregnet under den forudsætning, at der indføres ret til 14 ugers yderligere barselsorlov med dagpengeret for  faderen eller moderen.  Det er forudsat, at mænd (skal) bruge 2 uger og kvinder bruger 12 uger. Merudgiften kan beregnes til 0,25%. Fuld løn er incl. pension mv. Hvis merudgiften beregnes under den forudsætning, at der indføres fuld løn til et ½ års yderligere barselsorlov med dagpengeret, og at mænd fx bruger 8 uger og kvinder 18 uger, kan merudgiften beregnes til 0,43%.
  
Note 8.
Det er forudsat, at alle over 50 år har en pensionsordning, og at der foretages indbetalinger hertil. 

Note 9.
Under overenskomstforhandlingerne i 1999 blev det beregnet, at en dagløn incl. pension, særydelser mv. for alle over 60 år svarede til en omkostning på 0,02%. 

Note 10.
Der kan indføres forskellige typer af centralt aftalte TR-tillæg med forskellig omkostningsmæssig belastning: 1. Et centralt aftalt tillæg på 7.000 kr. til alle TR koster ca. 0,1%. 2. Et tillæg på minimum 7.000 kr. til alle TR koster væsentligt mindre, idet der alene skal beregnes merudgift for dem, der ikke har et TR-tillæg (TR-tillæg under 7.000 kr.). Meromkostningen kan ikke beregnes ud fra foreliggende statistisk materiale, men vil være en del mindre end 0,1, idet der decentralt allerede er aftalt tillæg for en del TR. 3. En central aftale om, at der decentralt skal aftales et TR-tillæg. Det vil ikke belaste omkostningerne i et KTO-forlig. 

Note 11.
Kravet indebærer, at der indføres en ret til faglig kompetenceudvikling på 1 uge pr. år, for ansatte, der fungerer som tillidsrepræsentant. Kravet koster ca. 0,07% (excl. kursusafgifter o. lign. ). TR-uddannelse forudsættes ikke at indgå, idet den finansieres via AKUT-midler mv. 

2.	Udgifternes fordeling ved OK-99

I skemaet nedenfor er rammen fra OK-99, der var et 3-årigt forlig, fordelt på udgiftstyper for det (amts)kommunale område.

% af lønsum	
(Amts)kommuner	

Generel lønstigning, aftalt, 1)	
	5,49	

Generel lønstigning, reguleringsordning	

0,75	

Lønpuljer mm., 2)	
	0,82	

Ny løn, reguleringsordning	
	1,33	
3 feriefridage	0,99	

Pensionsudbygning, 3)	
	0,14	

Andet, 4)	
	0,17	

Det samlede aftaleresultat, 5)	
	9,69	

Rammen, (excl.reguleringsordning)	
	7,55	

Note 1.
I de generelle lønstigninger indgår lønforbedringer pr. 1. april 1999 på løntrin 9, i alt 0,03%.
Note 2
Heri indgår lønpuljer fra reguleringsordningen i forbindelse med løngarantier i ny løn og decentral løn (i alt ca. 0,07%).
Note 3.
Vedrører udbygning af pensionsordninger under 12% med  2,4% (0,11) samt andre centralt aftalte pensionsformål.
Note 4.
Heri er indregnet midler anvendt til omsorgsdage (0,11) , deltidsdirektiv (0,05) og AKUT-forhøjelse (0,01).
Note 5.
Der udmøntedes 1,78% i 1. aftaleår, 3,74 i 2. aftaleår og 4,18% i 3 aftaleår

3.	Lønudvikling 1997-2001

Af vedlagte bilag 1 fremgår den årlige lønudvikling kvartalsvis fra 1. kvartal 1997 til 1. kvartal 2001 for den (amts)kommunale, statslige og private sektor. I lønudviklingen indgår udover lønforbedringer, pensionsforbedringer, feriefridage mm. 

Lønudviklingen er påvirket af strukturmæssige ændringer i personalesammensæt-ningen. Tal for lønudviklingen kan derfor ikke umiddelbart sammenlignes med aftaleresultatet, jf. afsnit 2. Desuden vil forbrug af eksempelvis ny løn udover forlodsfinansieringen påvirke lønudviklingen i opadgående retning. Forskellen mellem aftaleresultatet og den lønudvikling, der offentliggøres i lønstatistikkerne, er den såkaldte reststigning, jf. afsnit  4. 

For den (amts)kommunale sektor har der, jf. bilaget med Danmarks Statistiks løntal, været en lønudvikling, der har svinget mellem 1,8% og 5,4%, de fleste tal for lønudviklingen ligger dog i intervallet 3,5% til 4,9%, hvilket svarer til intervallet for lønudviklingen for den private sektor (3,4% til 4,7%). Samlet set er der en nogenlunde parallel lønudvikling mellem de 3 sektorer.  Lønudviklingen for hele perioden har (især i den private sektor) haft en svagt faldende tendens fra et niveau over 4% til at være lidt under 4%. 

Forbrugerpriserne har i samme periode svinget mellem 1,6% og 3,7%. Set over hele perioden er forbrugerpriserne steget ca. 10%, hvor lønninger samlet set er steget 3-6% mere. 

De nyeste løntal for 2. kvartal 2001 tyder dog måske på, at lønudviklingen er ved at stige igen, et netop offentliggjorte løntal fra Dansk Arbejdsgiverforening viser således en lønudvikling på 4,9% for den private sektor (indenfor DA’s område).

4.	Reststigning

For det (amts)kommunale område var den årlige reststigning i gennemsnit ca. 0,6%. før 1997, fra 1987-96 svingede den mellem ca. 0,4 og 0,8.
 
I OK-97 perioden kan det beregnes, at den faktiske lønudvikling udgjorde 9,2% medens den aftalte var på 6,5%, dvs. en årlig reststigning på ca. 1,4%.

I indeværende aftaleperiode kan reststigningen først gøres op om 1 års tid. For de første godt 2 år kan det beregnes, at den faktiske lønudvikling været 9,9%, medens de aftalte stigninger udgjorde 8,8%, dvs. en årlig reststigning på pt. ca. ½%. 

4.	De forventede fremtidige lønstigninger.

Det bemærkes, at skemaet nedenfor gengiver diverse offentlige (økonomiske) institutioners forventninger til den forventede ramme/lønstigning for de kommende år. I løbet af efteråret 2001 udsender Økonomiministeriet, Det økonomiske råd m.fl. nye økonomiske oversigter, der kan indeholde reviderede skøn over den fremtidige lønudvikling. 

	
	2001	
	2002	
	2003	

Økonomiministeriet: Privat timeløn, faktisk 
offentlig, aftalt 1)	

3,8
3,3	

3,5
2,5	

Det økonomiske råd:
Samlede lønomkostninger	

3,9	

3,6	

3,5	

KL-budgetredegørelse/ vejl:
Off. ansatte, aftalt, 2)	

3,8	

2,5	

3,5	

Noter:
1.	Lønstigningerne for privat ansatte angiver de faktiske lønstigninger, incl. aftalt pension og sygeløn mv.. For offentligt ansatte angives den aftalte ramme inclusive reguleringsordningen, dvs. excl. reststigning.

2.	Til sammenligning med lønstigningerne kan det nævnes, at Økonomiministeriet forventer en prisudvikling på 2% i 2001 og 2002, DØR’s skøn er på 2,2% henholdsvis 1,7%.

3.	KL indeholder tillige lønskøn for 2004 og 2005, der begge er på 3%. 

Sammenfattende kan det udledes af skemaet, at der forventes en lønudvikling på det private arbejdsmarked i de næste par år, der ligger under 4% men over 3,5%. Økonomiministeriet begrunder det med en vurdering af de indgåede overenskomster på det private arbejdsmarked og arbejdsmarkedsforholdene i øvrigt. Det påpeges, at ledighedsudviklingen kan give større lønstigninger end skønnet.

Ministeriet har beregningsteknisk forudsat, at der på det det offentlige område kommer en lønudvikling på 2,5% i 2002, inclusive reguleringsordningen, men exclusive reststigningen. Forudsætningen om en lønudvikling på 2,5 % for offentligt ansatte fremgår tillige af regeringens økonomiaftaler med KL og Amtsrådsforeningen for 2002 samt af KL’s budgetvejledning. 

Af disse 2,5% er det blevet beregnet, at overhænget i 2002 er på 1,57%, dvs. at de aftalte lønstigninger i 2001, der i et vist omfang udmøntes 1. oktober 2001, belaster årsbudgetterne i 2002 med 1,57% i 2002. Af skønnet for lønomkostningsstigningerne i det første år forudsættes det yderligere, at fra de resterende udmøntes 0,7% i generelle lønstigninger pr. 1. april 2002.

Af bemærkningerne i KL’s budgetvejledning for 2000-2005 fremgår det, at lønstigningstakten øges til 3,5% for år 2003, idet der forudsættes en overenskomstprofil med meget lave stigninger i første år og noget højere i andet år ved OK-02, hvorefter lønudviklingen stabiliserer sig på 3%. De 3% i årsbudgetvirkning svarer nogenlunde til niveauet i indeværende aftaleperiode.