Vejledning om organisering af sikkerheds- og 
sundhedsarbejdet.
 
Arbejdsministeriet har den 22. september 1997 udstedt bekendtgørelse nr. 739 om virksomhedernes sikkerheds- og sundhedsarbejde med efterfølgende At-anvisning nr. 6.1.0.4.. Bekendtgørelsens §§43-45 giver mulighed for at aftale en anden organisering af sikkerheds- og sundhedsarbejdet i forbindelse med indgåelse af en lokal aftale om medindflydelse og medbestemmelse i henhold til Rammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse (MED-rammeaftalen).

KL og KTO har besluttet at udarbejde denne vejledning for at uddybe og konkretisere de regler, der regulerer området. Vejledningen indeholder således en gennemgang af  bekendtgørelsens §§43-45 punkt for punkt. Vejledningen indeholder endvidere referencer til MED-rammeaftalens bestemmelser, hvor dette er relevant. Endelig indeholder vejledningen eksempler hentet fra konkrete lokalaftaler om medindflydelse og medbestemmelse. Det skal understreges, at eksemplerne alene er tænkt som inspiration. Disse kan ikke automatisk overføres til andre kommuner, da det er de lokale forudsætninger for arbejdsmiljøindsatsen, der vil definere lokalaftalens indhold.

Bekendtgørelsens §43, stk. 1
"Med henblik på at styrke og effektivisere virksomhedernes sikkerheds- og sundhedsarbejde kan reglerne om organiseringsmåden i §§7-18 fraviges hvis der
1) dels er indgået en aftale mellem en eller flere lønmodtagerorganisationer og den eller de modstående arbejdsgiverorganisationer eller arbejdsgivere,eller dem de bemyndiger hertil, og (rammeaftalen)
2) dels på virksomheder, der er omfattet af en aftale indgået efter nr. 1, er indgået en aftale mellem arbejdsgiveren og de ansatte, herunder eventuelle ledere, i virksomheden eller på en del af virksomheden. (lokalaftale)

For at bekendtgørelsens regler om organiseringsmåden kan fraviges skal der indgås en aftale herom på to niveauer; dels en aftale på organisationsniveau, dels en aftale på kommunalt niveau. 

MED-rammeaftalen udgør aftalen på organisationsniveau. Lokalaftalen udgør aftalen på virksomhedsniveau. Det skal bemærkes, at "virksomhed" på det kommunale område er identisk med kommunen. 

Bekendtgørelsen åbner alene mulighed for at aftale en anden organisering af sikkerheds- og sundhedsarbejdet end den traditionelle, som er beskrevet i bekendtgørelsens 
§§7-18. 

Bekendtgørelsen giver mulighed for, at aftale en anden organisering alene for en del af virksomheden. Selv om MED-rammeaftalen fastsætter, at en lokalaftale skal omfatte hele kommunen, jf. §3, stk. 2, kræver MED-rammeaftalen ikke ensartethed i organiseringen. 

I overenstemmelse hermed fastsætter MED-rammeaftalen alene, at Hoved-udvalget tillige er øverste udvalg på sikkerheds- og sundhedsområdet, medmindre andet aftales, jf. §4, stk. 7. Medmindre det aftales, at adskillelsen mellem Hovedudvalget og Hovedsikkerhedsudvalget opretholdes,  er lokalaftalen derfor omfattet af bekendtgørelsens 
§§43-45.

Herudover kan man på det kommunale område vælge forskellige organisationsmodeller afhængig af niveau og/eller forvaltningsenhed. Lokalaftalen skal dog beskrive organiseringen af arbejdsmiljøarbejdet i hele kommunen. 

Bekendtgørelsens §43, stk. 2
"En aftale om organiseringen af sikkerheds og sundhedsarbejdet efter stk. 1 berører ikke varetagelsen af de opgaver, funktioner, pligter og rettigheder m.v. på decentralt og centralt niveau i virksomheden, der er fastsat i bekendtgørelsen".

Det er altså alene reglerne i bekendtgørelsens kapitel 2  om organisering af arbejdsmiljøarbejdet, der kan fraviges ved aftale.

Man kan derimod ikke aftale at fravige arbejdsmiljølovgivningens bestemmelser om sikkerhedsorganisationens opgaver, funktioner, pligter og rettigheder, se henholdsvis bekendtgørelsens kapitel 4 og 3. Se også bekendtgørelse nr. 867 af 13. oktober 1994 om arbejdets udførelse, der f.eks. fastsætter, at der skal udarbejdes en skriftlig arbejdspladsvurdering efter nærmere bestemte retningslinier. Det vil sige, at det ikke kan aftales, at man fremover undlader at udarbejde arbejdspladsvurderinger.

Samtidig indebærer denne bestemmelse, at arbejdsmiljøarbejdet som minimum fortsat skal foregå på to niveauer i kommunen; både decentralt og centralt.

Det følger af MED-rammeaftalen, at Hovedudvalget udgør det centrale niveau i kommunen, jf. §4, stk. 7. Det decentrale niveau skal fastlægges i overensstemmelse med ledelsesstrukturen, jf. §4, stk. 2. 

Bekendtgørelsens §43, stk. 3
"I virksomheder, hvor der er beskæftiget 20 ansatte eller derover, skal det sikres, at planlægningen og koordineringen af sikkerheds- og sundhedsarbejdet i virksomheden finder sted i et samarbejde mellem arbejdsgiveren, arbejdslederne og de ansatte".

Bestemmelsen stiller som betingelse for en anden organisering af arbejdsmiljøarbejdet, at planlægning og koordinering af arbejdsmiljøarbejdet i kommunen skal ske i et samarbejde mellem arbejdsgiveren, arbejdslederne og de ansatte. 

Bestemmelsen åbner dog mulighed for, at planlægning og koordinering, der i henhold til den almindelige regel i bekendtgørelsens §11, stk. 1 skal ske i et sikkerhedsudvalg, i stedet kan finde sted i en anden formaliseret samarbejdsform som f.eks. MED-udvalg eller et udvidet direktionsmøde med deltagelse af arbejdsgiver, arbejdsledere og sikkerhedsrepræsentanter. 

Bekendtgørelsens §43, stk. 4
"En virksomhedsaftale, der er indgået efter stk. 1, nr. 2, skal sikre, at organiseringen af virksomhedens sikkerheds- og sundhedsarbejde er i overensstemmelse med virksomhedens struktur, og at den ændrede organisering styrker og effektivisere virksomhedens arbejde hermed"

Formålet med at aftale en anden organisering af arbejdsmiljøarbejdet skal være, at arbejdet herved styrkes og effektiviseres, jf. også stk. 1. Set i lyset af MED-rammeaftalen er målet med andre ord at sikre en organisationsstruktur, der er tilpasset kommunens lokale forhold og som sikrer en større sammenhæng med de øvrige samarbejdsspørgsmål til gavn for en styrkelse og effektivisering af arbejdsmiljøindsatsen.  

En forudsætning herfor er, at den aftalte organisering er i overensstemmelse med kommunens ledelsesstruktur, jf. tillige MED-rammeaftalens §4, stk. 2. 

Bekendtgørelsens §43, stk. 5
"Virksomhedsaftalen skal være skriftlig, forefindes i og være tilgængelig for de ansatte på virksomheden"

Bekendtgørelsens §43, stk. 6
"Virksomhedsaftalen skal som minimum indeholde følgende elementer:
1	Beskrivelse af de aktiviteter og metoder, der kan anvendes med henblik på at sikre, at den 	ændrede organisering af sikkerheds- og sundhedsarbejdet styrker og effektivisere 	funktionsvaretagelsen.
2	Angivelse af en procedure for gennemførelse og opfølgning af virksomhedsaftalen på 	virksomheden.
3	Angivelse af hvordan opgaver og funktioner varetages, herunder arbejdsledernes og de 	øvrige ansattes deltagelse i arbejdsmiljø-
	arbejdet.
4	Angivelse af hvordan virksomhedsaftalen kan ændres og opsiges
5	Oversigt over den aftalte organisering af sikkerheds- og sundhedsarbejdet i form af en 	organisationsplan".

Bekendtgørelsens §43, stk. 6 opstiller fem minimumskrav til indholdet af lokalaftalen i tilfælde af, at en anden organisering af sikkerheds- og sundhedsarbejdet aftales. Nogle af kravene genfindes i MED-rammeaftalens §3, stk. 3.

Fælles for minimumskravene er, at de kun er opfyldt i det omfang, de beskrives konkret i lokalaftalen. Det vil sige, at det ikke er tilstrækkeligt at indskrive nogle overordnede hensigtserklæringer i lokalaftalen om, at man agter at opfylde kravene, ligesom det heller ikke er tilstrækkeligt blot at skrive minimumskravene ordret ind i aftalen.

Nedenfor følger en beskrivelse af minimumskravene.

1) Beskrivelse af de aktiviteter og metoder, der kan anvendes med henblik på at sikre, at den ændrede organisering af sikkerheds- og sundhedsarbejdet styrker og effektiviserer funktionsvaretagelsen.

Lokalaftalen skal beskrive hvilke konkrete aktiviteter og metoder, der vil blive anvendt med henblik på at styrke og effektivisere arbejdsmiljøarbejdet. Det afgørende er, at forhandlingsorganet har fastlagt, hvorledes arbejdsmiljøindsatsen skal fungere i en ny organisering med henblik på styrkelse og effektivisering af det forebyggende arbejde.
 
Kommunerne anvender i dag en række aktiviteter og metoder i arbejdsmiljøarbejdet. Eksempler herpå er:
-	Formulering af en overordnet arbejdsmiljøpolitik
-	Udvælgelse af indsatsområder
-	Arbejdspladsvurderinger
-	Handleplaner
-	Effektmåling
-	Arbejdsmiljøregnskaber
-	Opgørelser over antallet af arbejdsskader, sygedage etc.
-	Risikovurderinger og ulykkesanalyser
-	Temadage e.lign.

På næste side følger eksempler på, hvorledes dette kan formuleres i selve aftalen:

Eks. 1
Med henblik på at styrke arbejdsmiljøindsatsen og skabe et sundere arbejdsmiljø udarbejder og iværksætter Hovedudvalget en overordnet arbejdsmiljøpolitik med angivelse af kommunens målsætninger. Heri indgår både de fysiske og psykiske arbejdsmiljøfaktorer.

Med udgangspunkt i arbejdspladsvurderinger udarbejdes handlingsplaner for, hvordan og hvornår arbejdsmiljøproblemerne løses, hvilke aktiviteter, der iværksættes, og hvilke metoder, der anvendes, samt hvordan, der løbende følges op på problemerne.

Der udarbejdes kvartalsvis en opgørelse over antallet af de anmeldte arbejdsulykker. Herudover danner en årlig opgørelse heraf baggrund for en arbejdsmiljødrøftelse i hovedudvalget, der herefter sikrer, at informationen kommer ud til MED-udvalgene og til de faglige organisationer.

På baggrund af de kvartalsvise og den årlige opgørelse af anmeldte arbejdsskader udarbejdes der konkrete forslag til at forhindre gentagelser.

Der udarbejdes årligt statusrapporter om niveauet for arbejdsmiljøindsatsen med beskrivelse af
-	Hvilke initiativer, der er iværksat
-	Hvilken indflydelse dette har haft bl.a. på antallet af arbejdsskader og sygedage samt
-	Hvilke initiativer, der påtænkes iværksat
-	De årlige opgørelser og statusrapporterne indgår i kommunalbestyrelsens budgetbehandlinger

Ovenstående aktiviteter og metoder indgår i Hovedudvalgets halvårlige drøftelser med samtlige sikkerhedsgrupper. 

Eks. 2
Hovedudvalget skal sikre, at arbejdet med arbejdsmiljø 
styrkes og effektiviseres. Dette opfyldes bl.a. ved
-	Med udgangspunkt i arbejdspladsvurderingerne at gennemføre en prioriteret handlingsplan for 	hvordan og hvornår kommunens arbejdsmiljøproblemer løses
-	At udarbejde og iværksætte en arbejdsmiljøpolitik med angivelse af kommunens målsætninger
-	At udarbejde og offentliggøre årlige statusrapporter eller arbejdsmiljøregnskaber om niveauet 	for arbejdsmiljøindsatsen

Beskrivelse af aktiviteter
-	Der udarbejdes en arbejdsmiljøpolitik for kommunen. Den vedtages af Kommunalbestyrelsen og 	indarbejdes i personalepolitikken
-	Kommunens sikkerhedsleder varetager arbejdsmiljøarbejdet i samarbejde med 	sikkerhedsgrupperne. Sikkerhedslederen varetager i øvrigt en generel konsulentfunktion i 	forhold til alle MED-udvalg og sikkerhedsgrupper.
-	Der udarbejdes et årligt arbejdsmiljøregnskab. Heri indgår bl.a. initiativer fra de enkelte 	udvalg, statistik over arbejdsulykker, fravær og omkostninger forbundet hermed, 	arbejdsklimaundersøgelser samt sikkerhedslederens årsberetning.

2) Angivelse af en procedure for gennemførelse og opfølgning af virksomhedsaftalen på 	virksomheden.

Lokalaftalen skal konkret angive en procedure for gennemførelse og opfølgning af aftalen i kommunen. Dette kan bl.a. ske ved opstilling af en tidsplan for, hvornår de enkelte aktiviteter skal foreligge, og en løbende evaluering af mål og midler.

3) Angivelse af hvordan opgaver og funktioner varetages, herunder arbejdsledernes og de øvrige 	ansattes deltagelse i arbejdsmiljøarbejdet

Lokalaftalen skal konkret angive, hvordan arbejdsmiljøopgaverne varetages, herunder arbejdsledernes og de øvrige ansattes deltagelse i arbejdsmiljøarbejdet. Det vil sige, at forhandlingsorganet skal fastlægge hvilke fora, der fremover skal varetage de opgaver, der er beskrevet i  bekendtgørelsen og i At-anvisning 6.1.0.4.. Se også bekendtgørelsen om arbejdets udførelse.

Såfremt lokalaftalen ikke fastlægger, hvorledes arbejdsmiljøarbejdet på den enkelte arbejdsplads skal organiseres, men i stedet overlader dette til arbejdspladsen selv at afgøre, er det vigtigt at være opmærksom på, at de enkelte arbejdspladser skal have truffet en beslutning herom inden lokalaftalen træder i kraft. Dette hænger sammen med kravet i §43, stk. 6 nr. 5 om udarbejdelse og indsendelse af en oversigt over den aftalte organisering til Arbejdstilsynets lokale afdeling, jf. bemærkningerne til §43, stk. 6, nr. 5.

Fastlægger lokalaftalen derimod hvorledes arbejdsmiljøarbejdet som udgangspunkt skal organiseres på den enkelte arbejdsplads med mulighed for, at arbejdspladsen vælger at aftale en anden organisering, er det ikke nødvendigt at de enkelte arbejdspladser tager stilling hertil inden lokalaftalen træder i kraft. Det er i denne situation vigtigt, at lokalaftalen fastlægger en procedure, der sikrer at evt. ændringer i organiseringen vil blive meddelt Arbejdstilsynets lokale afdeling i form af en revideret oversigt.

Der erindres om, at man ikke kan fravige arbejdsmiljølovgivningens bestemmelser om sikkerhedsorganisationens opgaver mv., jf. bemærkningerne til §43, stk. 2. 

Opgaver, der i henhold til bekendtgørelsen varetages af sikkerhedsudvalget:
-	Planlægning, ledelse og koordinering af sikkerheds- og sundhedsarbejdet.
-	Rådgivning ved løsning af arbejdsmiljømæssige spørgsmål.
-	Sikring af rammerne for, at sikkerhedsgrupperne orienteres og vejledes om arbejdet.
-	Sikring af rammerne for tilstrækkelig og nødvendig oplæring og instruktion af de ansatte.
-	Samarbejde med bedriftssundhedstjenesten.
-	Udarbejdelse af plan over sikkerhedsorganisationens opbygning.
-	Rådgivning af kommunen ved løsning af arbejdsmiljømæssige spørgsmål, herunder deltagelse i 	arbejdspladsvurderingen.

Opgaver, der i henhold til bekendtgørelsen varetages af sikkerhedsgruppen:
-	Kontrol med, at arbejdsforholdene er sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarlige.
-	Påvirkning af den enkelte til en adfærd, der fremmer egen og andres sikkerhed og sundhed.
-	Orientering af de ansatte om de bestemmelser, der er fastsat til at fremme sikkerhed og 	sundhed.
-	Deltagelse i planlægningen af institutionens/afdelingens sikkerheds- og sundhedsarbejde, 	herunder deltagelse i arbejdspladsvurdering.
- 	Være kontaktled mellem de ansatte og sikkerhedsudvalget.
-	Holde sikkerhedsudvalget underrettet om arbejdsmiljømæssige problemer.

Øvrige opgaver fremgår bl.a. af ovennævnte bekendtgørelse samt af At-anvisning nr. 6.1.0.1 om virksomhedernes sikkerheds- og sundhedsarbejde.

I praksis kan minimumskravet opfyldes ved, at forhandlingsorganet fastlægger, hvem der fremover skal varetage sikkerhedsgruppernes og sikkerhedsudvalgenes opgaver kombineret med en liste over opgaverne i et bilag til lokalaftalen (eks. 1). En anden mulighed er, at forhandlingsorganet i selve aftalen fastlægger, hvem der varetager de enkelte opgaver (eks. 2). 

Nedenfor er gengivet eksempler på, hvorledes dette kan formuleres i selve aftalen.

Eks. 1
Kommunen har i sin MED-struktur forudsat, 
-	at Hovedudvalget varetager Sikkerhedsudvalgets hidtidige opgaver
-	at lederen og den valgte sikkerhedsrepræsentant udgør sikkerhedsgruppen. 
-	at MED-udvalg varetager en del af sikkerhedsgruppens hidtidige opgaver, jf. bilag til 	lokalaftalen, der fastlægger opgavefordelingen mellem MED-udvalg og sikkerhedsgruppen. 
-	at MED-udvalg har ansvaret for at informere hovedudvalget om arbejdet vedrørende sikkerhed 	og sundhed, således at der i princippet kun er en kommunikationslinie mellem 	arbejdspladsniveauet og hovedudvalget. Hovedudvalgets sikkerhedsrepræsentanter har desuden 	kontakt til øvrige sikkerhedsrepræsentanter i kommunen.
-	at på arbejdspladser med et andet samarbejdsforum end et MED-udvalg, (typisk i form af 	personalemøder med MED-status) varetager sikkerhedgruppen alle de opgaver en 	sikkerhedsgruppe har. Det vil sige at sikkerhedsgruppen varetager de opgaver vedrørende 	sikkerheds- og sundhedsarbejdet der i nærværende beskrivelse er tillagt MED-udvalg.
-	at der på hver arbejdsplads er mindst en sikkerhedsgruppe. 

Hovedudvalget.
a	Hovedudvalget er øverste udvalg på arbejdsmiljøområdet.
b	Hovedudvalgets rolle på arbejdsmiljøområdet er på et overordnet og generelt niveau at 	koordinere og afstikke overordnede retningslinier.
	Hovedudvalget skal ikke være sagsbehandlende organ på området.
c	Hovedudvalgets opgaver inden for arbejdsmiljøområdet er bl.a. formulering af en 	arbejdsmiljøpolitik for hele kommunen, udarbejdelse af principielle retningslinier og 	tilkendegivelser, koordinering af arbejdsmiljøindsatsen, udpegning af indsatsområder og sikre 	opfølgning af disse. Hovedudvalget skal endvidere årligt fremlægge en beskrivelse af hvilke 	arbejdsmiljømæssige initiativer der i det forgangne år er iværksat og hvilken indflydelse, 	disse har haft på arbejdsmiljøet.
d	Der udpeges en daglig leder af sikkerhedsarbejdet, der kan handle på vegne af Hovedudvalget.
	Afdelingsudvalg
a	Der nedsættes som hovedregel et MED-udvalg for hver afdeling (Afdelingsudvalg). 	Afdelingsudvalget er det centrale udvalg for udøvelse af sikkerheds- og sundhedsarbejdet inden 	for det respektive område.
b	Afdelingsudvalget har bl.a. følgende opgaver.
	1	Planlægning, ledelse og koordinering af arbejdsmiljøarbejdet
	2	Rådgivning af lokaludvalg og sikkerhedsgrupper ved løsning af arbejdsmiljømæssige 			spørgsmål, herunder deltagelse i arbejdspladsvurderingen.
	3	Sikre at sikkerhedsgrupperne orienteres og vejledes om området
	4	Sikre tilstrækkelig og nødvendig oplæring og instruktion af de ansatte
	5	Samarbejde med bedriftssundhedstjenesten
	6	Sikre at den forebyggende indsats på arbejdsmiljøområdet styrkes
c	Afdelingsudvalg kan til varetagelse af det daglige arbejde
	- 	nedsætte underudvalg (sikkerhedsudvalg) til på afdelingsudvalgets vegne at varetage det 			daglige sikkerheds- og sundhedsarbejde
	- 	lade det daglige sikkerheds- og sundhedsarbejde varetage af den daglige leder i samarbejde 		med (fælles)sikkerhedsrepræsentant(er) for respektive område(r)

Underudvalget, alternativt den daglige leder og (fælles)sikkerhedsrepræsentant(erne), fungerer samtidig som rådgivningsgruppe for afdelingsudvalget.
Valg af model skal tage udgangspunkt i, hvad der bedst sikrer en styrkelse af arbejdsmiljøarbejdet på de respektive områder.

Arbejdsplads-/ lokalt niveau.
a	På arbejdspladsniveau bevares sikkerhedsgrupperne. Sikkerhedsgrupperne oprettes og 	nedlægges i øvrigt i henhold til gældende regler herom.
b	På arbejdspladsniveau organiseres sikkerheds- og sundhedsarbejdet i øvrigt  efter lokale 	behov.
c	Sikkerhedsgruppernes opgave er bl.a.
	1	Sikre at arbejdsmiljølovgivningen samt andre regler og bestemmelser vedrørende 			arbejdsmiljøarbejdet overholdes.
	2	Kontrollere at arbejdsforholdene er sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarlige.
	3	Påvirke den enkelte til en adfærd, der fremmer egen og andres sikkerhed og sundhed.
	4	Orientere de ansatte om de bestemmelser, der er fastsat til at fremme sikkerhed og 			sundhed.
	5	Deltage i planlægningen af institutionens/afdelingens arbejdsmiljøarbejde, herunder 			deltagelse i arbejdspladsvurderinger.
	6	Være kontaktled mellem de ansatte og lokal-/afdelingsudvalg på områder som vedrører 			arbejdsmiljøarbejdet.
	7	Holde lokal-/afdelingsudvalg underrettet om arbejdsmiljømæssige problemer.
	8	Sikre at arbejdsmiljømæssige problemer som sikkerhedsgruppen ikke kan løse eller som 		berører flere sikkerhedsgrupper, forelægges lokal-/afdelingsudvalg.
d	Ønsker et afdelingsudvalg eller et lokaludvalg/personalemøde at ændre  organiseringen af 	arbejdsmiljøarbejdet skal dette forelægges hovedudvalget til godkendelse inden iværksættelse.
	Af forelæggelsen skal fremgå, hvorledes man med den ændrede organisering vil styrke og 	effektivisere varetagelsen af arbejdsmiljøindsatsen, herunder beskrive mål, metoder og 	aktiviteter. Det skal endvidere beskrives, hvorledes opgaver og funktioner varetages. 

4) Angivelse af, hvordan virksomhedsaftalen kan ændres og opsiges.

Det skal konkret angives, hvordan aftalen kan ændres og opsiges. I henhold til MED-rammeaftalens almindelige regel om ændringsforslag skal forslag om ændring af organiseringen af arbejdsmiljøarbejdet  fremsættes i kommunens  hovedudvalg.

Herudover skal opsigelse af lokalaftalen, herunder organisering af sikkerheds- og sundhedsarbejdet, ske skriftligt med 9 måneders varsel til udgangen af september i ulige år. Ved aftalens opsigelse skal der optages forhandling om indgåelse af en ny aftale, jf. MED-rammeaftalens §3, stk. 4.

Det skal endvidere aftales, hvilke konsekvenser en opsigelse vil få i forhold til sikkerhedsorganisationen, jf. MED-rammeaftalens §3, stk. 5. Det kan f.eks. aftales, at bekendtgørelsens almindelige regler om sikkerhedsorganisationen igen finder anvendelse. Eller det kan aftales, at den lokale aftale løber videre indtil der kan opnås enighed om, at den ændres. Andre kombinationer kan også aftales. Det er dog vigtigt at være opmærksom på, at sikkerheds- og sundhedsarbejdet i henhold til arbejdsmiljølovgivningen til enhver tid skal være organiseret. 

5) Oversigt over den aftalte organisering af sikkerheds- og sundhedsarbejdet i form af en 	organisationsplan

Endelig skal lokalaftalen indeholde en oversigt over den aftalte organisering af sikkerheds- og sundhedsarbejdet i form af en organisationsplan. Organisationsplanen skal således give en oversigt over, hvilken struktur man har valgt på samtlige niveauer i kommunen. Organisationsplanen skal sendes til Arbejdstilsynets lokale afdeling (tidligere "tilsynskreds").
 
Det er ikke hensigtsmæssigt, at lokalaftalens organisationsplan indeholder oplysninger om, hvem der med navns nævnelse er medlemmer af udvalgene, idet en ændring i personkredsen vil kræve en ændring af lokalaftalen. Bekendtgørelsens krav i §40, stk. 5 om indsendelse af en plan over sikkerhedsorganisationens opbygning  med oplysning om, hvem der er medlemmer af udvalgene kan i stedet opfyldes særskilt.

Bekendtgørelsens §43, stk. 7
"Spørgsmål om fortolkning af og brud på de indgåede aftaler efter stk. 1 afgøres efter de sædvanlige fagretlige regler for området. Brud på aftaler indgået efter stk. 1 nr. 2, kan dog ikke indbringes for Arbejdsretten, men afgøres ved faglig voldgift".

Denne bestemmelse får ingen betydning på det kommunale område, idet MED-rammeaftalens konfliktløsningsmodel finder anvendelse, jf. §§19, stk. 2 og 20. Herefter skal spørgsmål om fortolkning af eller brud på både rammeaftalen og lokalt aftalte bestemmelser om organisering af sikkerheds- og sundhedsarbejdet,  i første omgang søges løst i Hovedudvalget, jf. §9, stk. 2, nr. 4.  

Såfremt det ikke er muligt at blive enige lokalt, må Hovedudvalget forelægge sagen for de centrale parter, jf. §9, stk. 2, nr. 5 smh. §19, stk. 2 nr. 2. 

Først i det tilfælde, at de centrale parter heller ikke kan blive enige om en løsning, kan sagen indbringes for en voldgiftsret, jf. §20. Voldgiftsrettens kendelser er endelige og bindende og kan ikke indbringes for anden myndighed, herunder Arbejdsretten.

Bestemmelsen berører alene fortolkning af eller brud på MED-rammeaftale og lokalt aftalte bestemmelser om organisering af arbejdsmiljøarbejdet. Spørgsmål om fortolkning af bekendtgørelsen og evt. manglende opfyldelse af bekendtgørelsens betingelser henhører under Arbejdstilsynets kompetence. 

Bekendtgørelsens §44, stk. 1
"Med henblik på at styrke samarbejdet om sikkerhed og sundhed mellem samarbejdsudvalg, de lokale aftaleparter og sikkerhedsorganisationen kan opgavevaretagelsen i forbindelse med sikkerhed og sundhed varetages af et samarbejdsorgan, hvis
1	betingelserne i §43 er opfyldt, og
2	personer, der er valgt til at varetage sikkerheds- og sundhedsarbejdet, er repræsenteret i 	samarbejdsorganet"

Bekendtgørelsens §44 åbner mulighed for, at man som led i en anden organisering henlægger arbejdsmiljøarbejdet til et samarbejdsorgan. Det kan således aftales, at sikkerhedsudvalg og/eller sikkerhedsgrupper helt eller delvist skal integreres i MED-strukturen.

Ved en sådan sammenlægning opnås dels en mere repræsentativ indflydelse på sikkerheds- og sundhedsarbejdet, dels en synergieffekt som følge af øget samspil mellem arbejdsmiljø og arbejds-, personale- og samarbejdsforhold i øvrigt.

Det er en betingelse, at både sikkerhedsrepræsentanter og arbejdsledere er repræsenteret i samarbejdsorganet. I tilfælde, hvor der er mere end en sikkerhedsrepræsentant eller arbejdsleder, er det tilstrækkeligt, at der vælges en fra hver side til samarbejdsorganet.

I rammeaftalens bemærkninger til § 4, stk. 6 er det formuleret således, at det bør sikres, at sikkerhedsrepræsentanten også har sæde i udvalget, men bekendtgørelsen bestemmer altså, at sikkerhedsrepræsentanten skal være medlem af udvalget. (MED-rammeaftalens bemærkninger vil blive revideret i overensstemmelse hermed).

Såfremt tillidsrepræsentanten også er valgt til at varetage funktionen som sikkerhedsrepræsentant, jf. §45, er det naturligvis tilstrækkeligt, at denne sidder i udvalget.
Det skal understreges, at det skal fremgå af lokalaftalen, at sikkerhedsrepræsentant og arbejdsleder er sikret plads i samarbejdsorganet. Det er således ikke tilstrækkeligt, at de rent faktisk deltager.

Sikkerhedsrepræsentant og arbejdsleder skal dog alene være medlem af udvalget i det tilfælde, at udvalget varetager sikkerhedsudvalgets opgaver i henhold til bekendtgørelsen (SISU). Såfremt udvalget f.eks. alene kan drøfte generelle spørgsmål vedrørende arbejdsmiljø, men ikke varetager sikkerhedsudvalgets opgaver, skal de ikke nødvendigvis sidde i udvalget (SAU).

Bekendtgørelsens §45, stk. 1
"Sikkerheds- og tillidsrepræsentantarbejdet kan varetages af en og samme person, hvis
1	de respektive valg til funktionerne som henholdsvis sikkerhedsrepræsentant og 	tillidsrepræsentant foregår særskilt og
2	alle ansatte, der ikke er virksomhedsledere eller arbejdsledere i henhold til 	arbejdsmiljølovens §§23 og 24, er sikret valgret og er valgbare til funktionen som 	sikkerhedsrepræsentant, jf. (bekendtgørelsens) §24, stk. 2 og 3.

Bekendtgørelsens §45 indebærer, at det kan aftales, at tillidsrepræsentanten også skal varetage funktionen som sikkerhedsrepræsentant. Valg til de to funktioner skal dog foregå særskilt, og man kan således ikke besætte begge poster ved en enkelt valghandling.

Bortset fra virksomhedsledere og arbejdsledere skal samtlige ansatte have mulighed for at stemme og stille op som kandidat ved valget til sikkerhedsrepræsentant. Herudover skal reglerne for valg af tillidsrepræsentant følges ved valg af sikkerhedsrepræsentant.

En aftale om, at tillidsrepræsentanten også skal varetage funktionen som sikkerhedsrepræsentant medfører, at sikkerhedsorganisationen fra at være geografisk funderet i enkelte afdelinger ændres til at være baseret på overenskomstgrupper. I denne situation vil tillidsrepræsentanten skulle varetage sikkerhedsrepræsentantfunktionen i forhold til alle de ansatte, som er inden for overenskomstgruppen, uanset om de pågældende er medlem af den forhandlingsberettiget organisation eller ej.

Bekendtgørelsens §45, stk. 2
" Er der indgået aftale om, at sikkerheds- og tillidsrepræsentantfunktionen skal varetages af en og samme person, skal den pågældende vælges i overensstemmelse med bestemmelserne i stk. 1".